Кнез Милан Обреновић (1854-1881): Од бератлије до суверена
2025-09-16 19:00 - 20:00 (Europe/Belgrade) | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Промоција књиге др Сузане Рајић „Кнез Милан Обреновић (1854-1881): Од бератлије до суверена“ одржаће се у Галерији Народног музеја Краљево, у уторак, 16. септембра 2025. године, са почетком у 19 сати. Ово је прва од укупно три планиране књиге које ће осветлити живот и владавину једног од најзначајнијих, али и најконтроверзнијих владара Србије 19. века.
Први том обухвата првих двадесет седам година живота Милана Обреновића. Са само 14 година ступио је на српски престо, а као двадесетдвогодишњи владар преузео је врховну команду над војском и водио два рата против Османског царства. Иако је у историографији и јавности често представљан као слаб и недостојан владар, управо у његово доба Србија је стекла међународно признање независности (1878), проширила своју територију за готово трећину, уздигнута на ранг краљевине (1882) и добила прву железничку пругу на линији Београд–Ниш.
Ауторка је за потребе монографије истражила обимну необјављену архивску грађу у чак 38 фондова и збирки смештених у 17 институција у Србији и иностранству – Београду, Новом Саду, Крагујевцу, Москви, Букурешту, Бечу и Лондону. Књига је објављена као луксузно издање у тврдом повезу и садржи близу 300 илустрација, од којих многе први пут постају доступне научној и широј јавности.
О делу и његовом значају говориће ауторка проф. др Сузана Рајић, шеф Катедре за историју српског народа у новом веку и управник Центра за српске студије Филозофског факултета Универзитета у Београду, др Данко Леовац, ванредни професор Одељења за историју, Филозофског факултета Универзитета у Београду и историчар Дарко Гучанин, директор Народног музеја Краљево.

Ауторско вођење кроз изложбу „Дискретни херој баштине“
2025-09-23 18:00 - 19:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Ауторско вођење др Татјане Михаиловић кроз изложбу „Дискретни херој баштине: Милорад Мики Михаиловић историчар уметности и директор Народног музеја Краљево“ одржаће се у Галерији Народног музеја Краљеву, у уторак, 23. септембра 2025, са почетком у 18 сати.
Милорад Мики Михаиловић је био први историчар уметности, кустос Уметничке збирке Народног музеја Краљево и директор установе у периоду 1979. до 1995. године, када је изненада преминуо. У септембру 2025. године навршава се 30 година од његовог одласка, што је био један од повода да се приреди изложба посвећена једном од најзначајнијих кустоса ове музејске установе, коју је шеснаест година на њеном челу успешно водио.
Ауторско вођење отвара врата Музеја из времена Милорада Михаиловића, указује на вредности које је неговао у установи и кључна места његовог стручног и научног фокуса и рада: од развоја ликовне сцене Краљева, где је био покретач бројних изложби, публикација и иницијатива, као и научних пројеката са Институтом за историју уметности у Београду, преко уређивања часописа „Наша прошлост“, до неуморне борбе за нову музејску зграду, са позиције директора, чија је прва фаза реконструкције завршена 1995. године, када је свечано отворио нову Галерију Народног музеја Краљево.

Стручно вођење кроз изложбу „Пут на Исток краља Милана Обреновића“
2025-09-25 18:00 - 19:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Стручно вођење кроз изложбу „Пут на Исток краља Милана Обреновића: Хаџилук и култура Оријента на српском двору“, одржаће се у Галерији Народног музеја Краљево, у четвртак, 25. септембра 2025. године, са почетком у 18 часова.
Kроз поставку ће вас повести кустос Народног музеја Kраљево, Немања Трифуновић, који ће посетиоцима приближити значај путовања краља Милана Обреновића на Исток, његов хаџилук и начин на који су култура и уметност Оријента нашле своје место на српском двору.
Изложба је посвећена једном од најзначајнијих путовања српског владара крајем XIX века – одласку краља Милана Обреновића у Свету земљу 1889. године, непосредно након његове абдикације. Путовање, које је предузео под псеудонимом „гроф од Такова“, водило је преко Цариграда, Јерусалима, Дамаска и Бејрута, оставивши дубок траг на његов духовни живот, али и на културу и уметнички израз српског двора.
Поставка је заснована на путописним белешкама Михаила Рашића, краљевог ађутанта и пратиоца на овом путовању, као и на богатом избору фотографија и архивске грађе из више музејских установа Србије. Посетиоци ће моћи да сагледају начин на који су утицаји Оријента унети у дворску културу Србије, од архитектонских и декоративних решења до предмета луксуза који су красили Арапски салон у Старом двору у Београду.
Изложба осветљава и шире околности тог доба – културни трансфер који је утицао на обликовање укуса, уметничких праваца и свакодневице у Србији крајем XIX и почетком XX века. Стручно вођење пружиће посетиоцима прилику да сагледају културно-историјски значај овог путовања у оквиру европских и балканских збивања тога времена. Срдачно вас позивамо да присуствујете овом програму и да, кроз стручно тумачење, заједно откријемо нове слојеве једне занимљиве и често недовољно познате странице наше историје.

Између престола и потраге за личном срећом: Краљ Милан Обреновић и Артемиза Христић
2025-09-30 19:00 - 20:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Предавање историчара Александра Марушића, вишег кустоса Музеја рудничко-таковског краја под називом „Између престола и потраге за личном срећом: краљ Милан Обреновић и Артемиза Христић“ одржаће се у Галерији Народног музеја Краљево, у уторак , 30. септембра 2025. године, са почетком у 19 сати.
Приватни живот „првог српског краља после Косова“ несумњиво је обележио његов однос са супругом, краљицом Наталијом. Основа предавања пак, биће опис и расветљавање емотивног живота српског суверена протканог многобројним аферама са акцентом на љубав и однос према Артемизи Христић.
Многи ће се питати ко је она заправо била? Девојачког презимена Јоанидис, кћерка грчког трговца и снабдевача двора у Београду удајом за Милана Христића, службеника у Министарству иностраних дела, постаје део ондашњег српског „високог друштва“. Неко време провела је на двору као дама краљице Наталије. Њену лепоту одмах је запазио краљ Милан, и врло брзо је између њих „букнула љубав“. Да би што више времена проводио са својом „милосницом“ српски краљ је именовао њеног мужа за личног секретара. После разлаза са краљицом Наталијом 1888. године Милан је намеравао да се ожени Артемизом. Захтевао је од ње да се што пре разведе. Ипак, она није могла лако да добије развод, па је напустила Београд. Живела је у Цариграду, где је 1889. године родила мушко дете за које се веровало да му је отац краљ Милан.
Посебна пажња током предавања биће усмерена ка опису луксузног порцеланског сервиса за ручавање Артемизе Христић који је као поклон добила од свог љубавника, српског краља.
Данас, сервис је део сталне изложбене поставке Музеја рудничко-таковског краја у Горњем Милановцу.

Ауторско вођење кроз изложбу „Пут на Исток краља Милана Обреновића“
2025-10-02 19:00 - 20:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Ауторско вођење др Снежане Цветковић и мср Дејана Вукелића кроз изложбу „Пут на Исток краља Милана Обреновића: хаџилук и култура Оријента на српском дворуˮ одржаће се у уторак, 2. октобра 2025. године, са почетком у 19 сати.
Изложба је посвећена једном од најзанимљивијих, а ипак недовољно познатих поглавља из живота првог српског краља после Косова – његовом путовању на Исток након абдикације 1889. године. Под именом „гроф од Такова“, краљ Милан је кренуо на пут који га је водио од Цариграда до Свете земље, обилазећи Јерусалим, Дамаск и Бејрут. Боравио је у православним светињама, посећивао оријенталне палате и базаре, упознавао се са локалним обичајима и оставио сведочанства о једном свету који је за европску јавност тог доба имао готово егзотичан призвук.
Кроз пажљиво одабране предмете, архивску грађу, фотографије и записе савременика, посетиоци ће открити какве је утиске краљ Милан понео са овог необичног путовања, које драгоцености је донео у Србију и како се његово лично искуство уклапа у шири контекст европских интересовања за Исток у XIX веку. Овај догађај, истовремено интиман и политички занимљив, осветљава једну мање познату страну краљеве личности и нуди нова сазнања о српској историји тог доба.
Аутори изложбе, др Снежана Цветковић и мср Дејан Вукелић, своје вишегодишње истраживање овог периода представиће управо кроз лично тумачење поставке, откривајући публици занимљиве појединости, скривене слојеве значења и нова сазнања о личности краља Милана, његовим мотивима и значају његовог пута.
Ауторско вођење представља круну програма изложбе, након низа стручних вођења која су привукла велику пажњу публике. Биће то јединствена прилика да се изложба доживи на посебан начин – кроз реч аутора и истраживача, чије знање и непосредно тумачење пружају најцеловитији увид у значај и садржај изложбене поставке.

Женски сликарски рукопис ковачичког наивног сликарства: Од игле и конца до УНЕСКА
2025-10-08 18:00 - 2025-11-18 13:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Изложба „Женски рукопис ковачичког наивног сликарства: Од игле и конца до Унеска“, биће отворена у Галерији Народног музеја Краљево, у среду, 8. октобра у 18 сати. Организатор изложбе је Галерија и Фондација „Бабка“ из Ковачице.
Изложба је инспирисана уписом ковачичког наивног сликарства на Унескову репрезентативну листу нематеријалног културног наслеђа човечанства, у децембру 2024. године.
На изложби су представљени радови ( слике и предмети) 31 уметнице, које су дале велики допринос развоју овог уметничког феномена. У првом делу изложбе приказани су радови неких од најзначајнијих имена међу којима су Зузана Халупова, Катарина Кожикова, Катарина Ђуришова, Алжбета Чижикова и многе друге, док ће у другом делу изложбе, своје радове представити и Павел Хајко, један од најзапаженијих сликара наиве данас.
Развијајући се из јужнобанатских варошица и села, наивно сликарство Ковачице, постало је једно од обележја културног идентитета словачке заједнице у Србији. Својим обимом и квалитетом, препознато је у историји уметности, али је истовремено препознато и у широј јавности.
Мотиви руралне средине и свакодневног живота, симболи из прошлости и традиције и њихови препознатљиви ликовни наративи представљају аутентичан корпус са вишеслојним културним значењима која су тек са увођењем концепта нематеријалног културног наслеђа добила могућност потпунијег сагледавања.
Изложбу ће свечано је отворити амбасадор Словачке Републике у Републици Србији Њ.Е. Михал Павук.
Поред отварања изложбе, истог дана планиран је богат пратећи програм са почетком у 16 сати. Радионицу за децу о ковачичком наивном сликарству водиће сликарка Виерослава Светликова. Најмлађима ће том приликом бити дариван “Буквар ковачичког наивног сликарства”, док ће радионицу за одрасле “Осликајте сами себи свој магнет у духу ковачичког наивног сликарства” водити сликарка Клара Бабка. Радионица је бесплатна. Сви заинтересовани за радионицу осликавања магнета могу доћи у Галерију Народног музеја Краљево у 16 сати.
Изложба ће бити отворена до 15. новембра 2025.

Два лица рата
2025-10-14 14:00 - 15:00 | Мултимедијални центар „Кварт“, Цара Лазара 34, Краљево, 36000, Serbia
Поводом обележавања 80 година од краја Другог светског рата и 84 године од најстрашнијег злочина против човечности почињеног у Краљеву у октобру 1941. године, Народни музеј Краљево организује пројекцију документарног филма „Два лица рата“, која ће бити одржана у биоскопу „Кварт“, у уторак, 14. октобра 2025. године, са почетком у 14 часова.
Документарни филм „Два лица рата“, аутора Зорана Добрића, новинара, документаристе и професора новинарства на Универзитету у Бечу, настао је у продукцији аустријске националне телевизије ОРФ. Основна тема филма је мање позната улога држављана Аустрије у Другом светском рату на подручју окупиране Краљевине Југославије.
Два опречна лица рата – добро и зло – приказана су кроз деловање двоје Аустријанаца: медицинске сестре Диане Будисављевић, која је спасила више од 7.500 српске деце из логора у НДХ, и генерала Франца Бемеа, који је, као окупациони заповедник, издао наредбу којом је током јесени 1941. године у Србији стрељано око 35.000 цивила, међу којима и више стотина деце.
Иако усредсређен на ратне страхоте, филм „Два лица рата“ носи снажну антиратну поруку и представља универзалну причу о добру и злу у човеку.
Пре почетка пројекције публици ће се обратити аутор филма Зоран Добрић.

Развој вароши Западног Поморавља у XIX и XX веку
2025-10-16 12:00 - 17:30 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Научни скуп под називом „Развој вароши Западног Поморавља у XIX и XX веку“ биће одржан у Галерији Народног музеја Краљево, у четвртак, 16. октобра 2025. године, са почетком у 12 часова.
Организатор научног скупа је Народни музеј Краљево, а све у част издавања књигa „Попис становништва 1863 I и II“, који су приредили др Бојана Миљковић Катић и Немања Трифуновић.
Скуп је посвећен развоју урбаних средина Западног Поморавља — Чачка, Ужица, Краљева, Трстеника, Крушевца и Горњег Милановца — током два века интензивних друштвених, економских и урбанистичких промена. Посебан акценат стављен је на процесе индустријализације, развој инфраструктуре, демографске промене и формирање модерних градских центара који су обележили простор овог дела Србије.
У оквиру програма биће одржане две сесије, на којима ће учествовати истакнути историчари, професори факултета, музејски саветници и истраживачи из низа научних и установа културе. Међу темама издвајају се: демографски развој урбаних средина у XIX веку, урбанистички планови, друштвени и културни живот вароши, улога познатих породица у развоју градова, као и примери урбанизације Чачка, Крушевца и Трстеника.
Скуп је отворен за јавност и представља прилику да се на основу научних истраживања сагледа настанак и развој градова Западног Поморавља као важних административних, културних и привредних центара Србије у XIX и XX веку.
Позивамо све заинтересоване суграђане да присуствују научном скупу.
Програм научног скупа „Развој вароши Западног Поморавља у XIX и XX веку“ у Народном музеју КраљевоПреузми
Свеска сажетака научног скупа „Развој вароши Западног Поморавља у XIX и XX веку“ у Народном музеју КраљевоDownload

Није просто к’о боза: О историји и култури бозаџијског заната
2025-11-07 19:00 - 20:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Предавање Марине Лукић Цветић „Није просто к’о боза: О историју и култури бозаџијског заната“ одржаће се у Галерији Народног музеја Краљево, у петак, 7. новембра 2025, са почетком у 19 сати.
Музеј слатка доноси нову причу о надалеко познатом ферментисаном слатком напитку пореклом са Блиског истока, а одомаћеног широм Балкана од османлијских освајања. Иако карактеристична за турско становништво, у Србији се конзумира од почетка ХIХ века, када у чаршије стижу занатлије са југа: алваџије, бомбонџије, шећерџије, колачари, салепџије и најзад бозаџије. Данашњи љубитељ бозе познаје је из посластичарница „Пеливан“, у којима је традиционално припремају Горанци и служе уз колаче: шампите, баклаве, кадаиф, а ово пиће датира још из праисторије.
Кроз историју освежавала је, окрепљивала и снажила јаничаре, а о томе чију бозу данас пијемо спорили су се Турци и Персијанци. У многим азијским и европским културама припремала се и служила на различите начине, у Бугарској је проглашена националним пићем, а најпознатији опис познат нам је из романа Орхана Памука „Чудан осећај у мени“ где је главни јунак дванаестогодишњи дечак, бозаџија Мевлут Караташ. Његово детињство и живот представљени су као метафора самог Истанбула. У Србији су несташна деца уз лимени добош певала многе шаљиве стихове о бози, а познате су и изреке којима се њеним карактеристикама и данас описује нечија интелигенција…

Икона се слика светлошћу
2025-11-13 16:00 - 21:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Tрећа иконописна радионица у оквиру пројекта „Икона се слика светлошћу“ биће одржана у Галерији Народног музеја Краљево, у четвртак, 13. новембра 2025. године, са почетком у 16 часова.
Радионица је намењена свима који желе да се ближе упознају са основама иконописања, симболиком боја и ликовним језиком православне иконе. Под стручним вођством иконописца, академске сликарке и рестауратора Марије Топаловић учесници ће имати прилику да се опробају у практичном раду и да кроз процес стварања боље разумеју духовну и уметничку вредност иконе.
Досадашње радионице изазвале су велико интересовање младих и љубитеља уметности, а атмосфера посвећености, тишине и стваралачке радости показала је колико иконопис може бити пут духовног и уметничког откровења.
Програм се реализује у сарадњи са Групом за педагошко-пропагандну делатност Народног музеја Краљево са циљем да се у музејском простору негују традиционалне, културне и образовне вредности.

Злочин и казна: Судбина официра Вермахта одговорних за Краљевачки и Крагујевачки масакр 1941
2025-12-02 18:00 - 19:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Предавање Ненада Карамијалковића „Злочин и казна: Судбина официра Вермахта одговорних за Краљевачки и Крагујевачки масакр 1941”, поводом 84 године од последњег дана боравка генерала Франца Бемеа у Србији, одржаће се у Галерији Народног музеја Краљево, у уторак, 2. децембра 2025. године са почетком у 18 часова.
У уторак, 2. децембра 2025. године навршава се тачно 84 година од последњег дана боравка у нашој земљи генерала Франца Бемеа, као главнокомандујућег Вермахта у окупираној Србији – официра одговорног за злокобну наредбу „СТО ЗА ЈЕДНОГ“, која је током јесени 1941. коштала грађане Србије око 30.000 живота. Из тог историјског периода, као можда и најпрепознатљивији издвајају се масакри (стрељања) цивила у Краљеву и Крагујевцу. Осим генерала Бемеа, свакако најодговорнији за поменуте злочине био је и мајор Ото Деш – директни наредбодавац масовних одмазди у Краљеву и Крагујевцу. Поред њих двојице, и други официри Вермахта такође сносе свој део одговорности за трагедију из октобра 1941.
Антрополог, кустос, конзерватор и архивиста Ненад Карамијалковић представиће сторију генерала Бемеа углавном познату историјским посленицима, као и судбине мајора Деша и бројних других његових сабораца након стрељања у Краљеву и Крагујевцу које су махом остале непознате или са мноштвом дискутабилних података.

Стефана Савић – Ово није то место
2025-12-11 18:00 - 2026-02-10 13:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Изложба фотографија и видео радова Стефане Савић, под називом „Ово није то место” биће отворена у Галерији Народног музеја Краљево, у четвртак, 11. децембра 2025. године, са почетком у 18 сати.
Стефана Савић је рођена у Краљеву 1979. године. Основне студије фотографије завршила је на Академији уметности у Београду 2008. године, а интердисциплинарне мастер студије теорије уметности и медија на Универзитету уметности у Београду 2010. године. Поред девет самосталних изложби, учествовала је на преко четрдесет колективних изложби и фестивала у земљи и иностранству. Чланица је УЛУС-а.
Стефана Савић се на савременој фотографској сцени издваја истраживачким приступом и сталним преиспитивањем медија. Њене фотографије отварају нове слојеве свакодневних призора и подстичу нас да преиспитамо унапред усвојене представе о лепоти, савремености и погледу.
Полазећи од језика инсцениране фотографије, Стефана Савић је кроз претходне пројекте реконструисала фрагменте свакодневног живота, третирајући обичне моменте као самосталне драмске ситуације. Њени ликови, утонули у властите радње, делују као да нису свесни присуства посматрача, али њихови погледи сугеришу невидљиве наговештаје – оно што се дешава ван кадра, у простору који се само наслућује. У таквом поетском распореду, дворишта, собе и кухиње постају сцене, а фотографисани људи несвесни учесници драме приватног живота.
Изложба „Ово није то место” представља корак даље, трагање за оним што се догађа када се меморијска слика судара са стварношћу. У тренутку када се уметница враћа у свој родни град, фотографија постаје простор сукоба између онога што памтимо и онога што заиста затичемо. Приватно и опште, лично и колективно, преплићу се у тихим, минималистички прецизним композицијама у којима град, собе и празни простори добијају улогу сведока једног дискретног, унутрашњег путовања.
Изложба „Ово није то место” позива посматрача да се суочи са властитим слојевима сећања. Поглед, који се креће кроз празне просторе, уређене ентеријере и наговештаје градског пејзажа, открива да се место коме се враћамо често не поклапа са оним које носимо у себи. У том раскораку настаје поетика изложбе – простор где слика постаје питање, а успомена њен тихи саговорник.

Лојаник: Праисторијски каменолом јасписа и опала
2026-02-13 18:00 - 2026-04-15 13:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Лојаник представља јединствено налазиште палеоботаничког карактера на чијем простору су откривени фосилни остаци силификованог, окамењеног дрвета и као научно-истраживачки резерват заштићен је 1963. године. Налази се на северним падинама Столова, на десној обали Ибра, надомак Матарушке Бање. Анализа силификованог дрвета указала је на порекло од петрифицираних четинара из рода јеле (Abies).
Археолошка истраживања спроведена у периоду 2016-2022. године, у организацији Народног музеја Краљево и Народног музеја Србије, недвосмислено су потврдила рударски концепт екстракције сировина на Лојанику. Откривени су објекти површинског копа у виду плитких јама и ровова на обе стране брда. Најстарији археолошки материјал, а експлоатисао се јаспис, опал, брече и силификовано дрво, датован је у период средњег палеолита (старијег каменог доба), односно око 228 000 година пре н. е. Поред обиља литичког материјала у геолошким слојевима 2 нађени су конкретни докази о употреби ватре који су датовани око 90 000 пре н. е. Ватра је била у функцији ефикасног уклањања површинских стена и ослобођења рудне масе, што су и непосредни докази о умешности, домету и искуству популације која се може повезати са врстама неандерталаца, или архаичног сапијенса.
Ипак, значај Лојаника као каменолома и места интензивног рударења уназад две стотине хиљаде година немогуће је сагледати без ближег упознавања насеља Црквине, у Конареву, које је удаљено свега 2 km од каменолома. Црквине представљају и једно је од првих насеља раног неолита (млађег каменог доба), формираног доласком првих земљорадника, миграната, на леву обалу Ибра, наспрам Лојаника. На њему су затекли расположиве остатке камених сировина и артефаката из палеолитског периода који су се могли за прво време користити. Лимносиликати, опали, силификовано дрво и разне врсте бреча с Лојаника били су основни материјали за израду оруђа на неолитским насељима у околини.
Храпави и тамни делови силификованих грана препознати су као брусни материјал за метална сечива и у савременом добу. Последњих деценија 20. века „рудар“ Ђорђе Матовић, и трговци (браћа Вићановић) водили су мануфактуру камених брусева који су били конкурентни са индустријским производима тог доба. Брусеви Ђ. Матовића се данас налазе у употреби, ефикасни су и незнатно потрошени након пола века од производње.
Аутор изложбе је др Вера Богосављевић Петровић, музејски саветник Народног музеја Србије и руководилац истраживања, а изложбу ће отворити др Душан Михаиловић, редовни професор Филозофског факултета Универзитета у Београду.

Ратници са границе. Старорашки муслимани у Немачкој војсци, СС-у и полицији (1941–1945.)
2026-03-03 18:00 - 19:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Промоција монографије др Милутина Живковића „Ратници са границе. Старорашки муслимани у немачкој војсци, СС-у и полицији (1941–1945.)” ће бити одржана у Галерији Народног музеја Краљево у уторак, 3. марта 2026. године, са почетком у 18 часова.
Ова студија представља резултат више од деценије истраживачког рада и ослања се на обимну, делом до сада некоришћену архивску грађу немачке и албанске провенијенције. Монографија синтетизује досадашња сазнања аутора о прошлости Старе Рашке/Санџака и доноси нове увиде у сложене процесе колаборације, мотивације и улоге старорашких муслимана у оквиру немачког окупационог система током Другог светског рата.
Књига даје одговоре на бројна важна питања: о разлозима и дометима сарадње са окупатором, разликама између учешћа у немачким јединицама и борбе уз њих, друштвеној и економској позадини „ратника са границе”, као и њиховој послератној судбини. Посебну вредност представљају обимни спискови припадника немачких формација и до сада необјављене фотографије, које ову тему чине видљивијом и разумљивијом широј јавности.
Др Милутин Живковић рођен у Краљеву 1986. је историчар и виши научни сарадник Института за савремену историју у Београду. Основне и докторске студије историје завршио је на Филозофском факултету у Београду, где је 2017. године одбранио докторску дисертацију „Санџак 1941–1943” под менторством академика проф. др Љубодрага Димића.
Научно интересовање усмерио је ка политичкој, војној и друштвеној историји Косова и Метохије и Старе Рашке
(Санџака) у 20. веку, посебно ка питањима окупационих система, националних идентитета и међуетничких односа током Другог светског рата. Истраживао је у бројним домаћим и страним архивима. Аутор је три запажене монографије и око педесет научних радова у домаћим и међународним публикацијама.
Поред аутора о монографији ће говорити и рецензенти др Коста Николић, научни саветник Института за савремену историју у Београду и др Бојан Димитријевић, научни саветник Института за савремену историју у Београду.
Позивамо све заинтересоване да присуствују промоцији и учествују у разговору о једној од осетљивијих и мање истражених тема историје Другог светског рата на простору Србије.

Надежда Петровић: Живот и уметност у служби нације
2026-03-17 18:00 - 19:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Промоција монографије др Милоша Тимотијевића „Надежда Петровић: Живот и уметност у служби нације” биће одржана у Галерији Народног музеја Краљево, у уторак, 17. марта 2026. године, са почетком у 18 сати.
Монографија доноси ново и свеобухватно тумачење живота и дела Надежде Петровић (1873–1915), једне од најзначајнијих личности српске уметности и културе 20. века. Као утемељивач српског модернизма, Надежда је својим авангардним сликарством отворила нова поглавља у националној уметности, док је истовремено снажним друштвеним и политичким ангажманом активно учествовала у обликовању националне свести и јавног живота свог времена. Кроз богат уметнички опус и неуморни рад у патриотским организацијама она је комбиновала модерност, уметност и национализам. Њено учешће у ослободилачким ратовима и трагична смрт у улози добровољне болничарке 1915. потврдили су дубоку посвећеност отаџбини.
Посебна вредност ове књиге огледа се у анализи њене политичке делатности, која је у досадашњим истраживањима често остајала у сенци њеног уметничког опуса. Аутор Надежду Петровић сагледава у ширем историјском и културном контексту – као уметницу, интелектуалку и националну активисткињу која је деловала у доба великих политичких и друштвених превирања, разматрајући њен однос према национализму, српству, југословенству и модернизму.
Књига представља значајан допринос разумевању положаја уметница у српском друштву и начина на који је Надежда Петровић својим животом и радом спојила уметност, идеју и патриотизам.
Др Милош Тимотијевић (Чачак, 1969) је доктор историјских наука и музејски саветник у Народном музеју Чачак. Дипломирао је и докторирао на Филозофском факултету Универзитета у Београду, где је 2011. године одбранио дисертацију о модернизацији балканских градова у социјализму. Аутор је бројних научних радова и монографија, а његово уже истраживачко поље обухвата историју Србије и Југославије у 20. веку. За свој научни и културни допринос добитник је више значајних награда.

Српски владарски портрет у доба краља Милутина
2026-03-31 18:00 - 19:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Предавање др Бојане Стевановић под називом „Српски средњовековни владарски портрети у доба краља Милутина” биће одржано у Галерији Народног музеја Краљево, у уторак, 31. марта 2026. године, са почетком у 18 сати.
Портрет, као уметнички жанр, има за циљ да прикаже одређеног појединца или групу људи, наглашавајући не само њихов физички изглед, већ и психолошке особине, друштвени положај и духовну димензију. Средњовековни портрет има далеко више удела у исказивању социјалног статуса, религиозног става, односа према Богу, политичке улоге, родбинских веза, ктиторских подухвата, војних успеха и претензија него верног приказивања физиономија и карактера личности. Српско средњовековно сликарство доминира великим бројем портрета историјских личности у читавом источнохришћанском свету и обилује применом разноврсних иконографских решења приликом њиховог уобличавања. Кретање ка репрезентативној владарској слици попут византијских царских портрета може да се уочи на примерима који датирају из периода пре но што је Милутин постао владар, а потом и зет византијског цара. Српски краљ Стефан Урош II Милутин је једина личност нашег средњег века чији портрети осликавају дуг животни пут. Доба његове владавине (1282–1321) обележила је не само бројност владарских портрета, већ и разноврсност и иновативност иконографских решења што је било омогућено нарочито великом ктиторском делатношћу у последњим деценијама краљевог живота. Српски владарски портрети из доба краља Милутина пружају целовиту слику о идеологији земаљске власти и преокупацијама српског краља и његовог најужег круга. У доба власти српског краља Милутина српски владарски ликови били су већ у потпуности уподобљени византијској свечаној слици. Портретске целине из овог раздобља заснивају се на империјалној идеји и оне су поставиле темељ српским владарским портретима, нарочито онима из доба царства. Када је реч о портретима краља Милутина, они су сведочанство његовог изгледа, особито јер су део извесног портретног реализма који одликује византијску уметност зреле ренесансе Палеолога.
Др Бојана Стевановић (Београд, 1984) је историчар уметности и научни сарадник Института за историју уметности при Филозофски факултетu у Београду. Дипломирала је и докторирала на Одељењу за историју уметности, а за свој дипломски рад на тему српских владарских портрета у доба краља Милутина добила је награду „Старац Исаија“ за најбољи рад из области црквене уметности. Аутор је бројних научних радова посвећених српском средњовековном зидном сликарству, иконографији и архитектури, као и сарадник на значајним енциклопедијским и лексикографским издањима.
Позивамо све љубитеље средњовековне уметности, историје и културне баштине да нам се придруже и кроз стручно тумачење открију како су српски владари градили своју визуелну представу власти и духовног идентитета.

Миомир Вукобратовић: Пионир роботике
2026-04-03 13:00 - 14:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Промоција монографије „Миомир Вукобратовић: Пионир роботике” биће одржана у Галерији Народног музеја Краљево, у петак, 3. априла 2026. године, са почетком у 13 часова.
Монографија „Миомир Вукобратовић: Пионир роботике” настала је са намером да на једном месту систематично осветли живот, научно дело и интелектуално наслеђе српског научника чији је допринос светској роботици неоспоран, а који је у домаћој јавности дуго остао недовољно познат. Књига доноси свеобухватан и документован приказ једне изузетне научне каријере и њеног трајног утицаја на развој савремених технологија.
Кроз причу о животу и раду једног од пионира хуманоидне роботике, публикација открива како су настајале визионарске идеје и теорије на којима се и данас заснива развој интелигентних машина, међу којима посебно место заузима чувена Zero Moment Point теорија хода – један од кључних концепата савремене роботике.
Ова монографија превазилази оквире класичне научне биографије и представља професора Вукобратовића као изузетну и свестрану личност – врхунског научника, харизматичног професора и страственог истраживача. Истовремено, читаоци ће имати прилику да га упознају и као посвећеног педагога и ментора који је својим знањем, радном етиком и личним примером обликовао генерације младих истраживача. Књига осветљава и његову уметничку страну – љубав према музици и позоришту, као и чињеницу да је био и врстан виолиниста.
Монографија доноси документоване податке о више од пет деценија научног рада, преко пет стотина научних радова и бројним иновацијама које су трајно обележиле развој хуманоидне роботике. Посебну вредност представља и систематизована библиографија професора Вукобратовића, која ову књигу чини драгоценим извором за истраживаче, студенте и стручну јавност.
Ова књига је, уједно, и омаж човеку који је својим визионарством, иновативношћу и преданошћу науци оставио дубок и трајан траг у светској научној баштини. Намењена је свима који воле инспиративне приче о великим личностима, иноваторима и визионарима, али и онима који желе да разумеју како знање, радозналост и истрајност могу да мењају свет.
На представљању монографије говориће приређивач и члан редакционог тима Иван Станић, виши кустос Музеја науке и технике, др Александар Родић, научни саветник Института „Михајло Пупин”, уредница монографије Гордана Петковић Срзентић и Марина Вукобратовић Каран, ћерка Миомира Вукобратовића.

Култура сећања: Деца у рату и из рата
2026-04-07 18:00 - 19:00 | Народни музеј Краљево, Трг Светог Саве 2, Краљево, 36000, Србија
Промоција Зборника радова „Култура сећања: Деца у рату и из рата”, одржаће се у Галерији Народног музеј Краљево, у уторак, 7. априла 2026. године, са почетком у 18 часова.
Зборник је настао као резултат међународне научне тематске конференције „Деца у рату и из рата”, одржане 26. и 27. јуна 2025. године на Универзитету Привредна академија у Новом Саду, у коорганизацији са Институтом Јован Ристић из Новог Сада. На конференцији је учествовало 29 аутора из Србије, Италије, Мађарске, Русије, Белорусије, Републике Српске и Румуније, са укупно 24 научна рада. Аутори – професори универзитета, научни истраживачи, музејски стручњаци и представници различитих научних дисциплина – приступили су теми из правне, филозофске, социолошке, културолошке и историјске перспективе.
Радови су представљени у оквиру три тематске целине:
• деца као жртве ратних права и неправде
• историјске трауме и сећања – страдање деце у светским ратовима XX и XXI века
• идентитет, памћење и тишина – страдања деце.
Зборник радова „Култура сећања: Деца у рату и из рата” доноси научне и стручне прилоге који се баве положајем деце у ратним околностима и дугорочним последицама ратних искустава на појединце и друштво. Радови су настали из различитих научних перспектива и заједно чине важан допринос истраживању теме страдања деце, али и разумевању начина на који се та искуства памте, тумаче и преносе будућим генерацијама.
Публикација обједињује оригиналне научне радове, прегледне студије и стручне прилоге који осветљавају питања деце као жртава ратних неправди, историјских траума и сећања на страдања у светским ратовима, као и теме идентитета, памћења и тишине које често прате ове догађаје. Зборник је објављен на српском, енглеском и руском језику, што му даје посебан значај и омогућава да резултати истраживања буду доступни широј научној и стручној јавности.
Као целина, овај Зборник указује на значај културе сећања као вредности која не служи само очувању прошлости од заборава, већ и подстицању савременог друштва да из историјских искустава извуче поуке и делује одговорно према будућности.
О Зборнику ће говорити:
– проф. др Зоран Павловић, уредник зборника (Правни факултет Универзитета Привредна академија Нови Сад)
– проф. др Борислав Гроздић (Правни факултет Универзитета Привредна академија Нови Сад)
– проф. др Александар Стевановић (Државни универзитет у Новом Пазару).
Кроз разговор о овој публикацији биће истакнута заједничка порука аутора – да је култура сећања вредност којом чувамо прошлост од заборава, али и средство којим делујемо превентивно, у циљу стварања одговорнијег и хуманијег друштва.
